"כל הקונספט הזה אינו שקוף ואינו מפוקח. הוא מתנהל כמו קרטל. מספר שחקנים גדולים התאגדו ביניהם והחליטו על המדד הזה – המאפשר להם הלכה למעשה לשלוט בשוק"
איל לוינטר | 8 במאי 2024 | חברה והיסטוריה | 15 דק׳
מערכת הדירוג החברתי שמכה שורשים במערב
ברחבי העולם המערבי מופעלת בימים אלה מערכת דירוג חברתי המזכירה במידת מה את מערכת הדירוג המופעלת בסין על ידי המפלגה הקומוניסטית הסינית, בשינוי קל: היא לא הותקנה על ידי ממשלה אוטוריטרית, אלא על ידי תאגידים, בנקים ועסקים פרטיים. היא גם אינה מבקשת לאכוף את קו המפלגה הקומוניסטית באמצעות דירוג אישי שניתן לאזרחים, אלא לאכוף את הקו האידיאולוגי שקבעו האליטות בחברה. הדירוגים שהיא מפיקה ניתנים היום לחברות ולעסקים בלבד, אם כי כבר פותחו כלים טכנולוגיים המאפשרים לחברות, לארגונים וגם לממשלות לדרג אנשים, ברגע שירצו בכך.
הסיפור הזה התחיל בספטמבר 2020, כאשר "המועצה לעסקים בין-לאומיים" של הפורום הכלכלי העולמי – הכוללת 140 מהחברות הגדולות בעולם – הציגה את "מדד הקפיטליזם של מחזיקי עניין" או בשמו הנוסף "מדד ESG" (Environmental Social Governance). פרופ' קלאוס שוואב, מייסד ויו"ר הפורום הכלכלי העולמי, הסביר כי זהו מדד המורכב מפרמטרים שונים המודדים את ביצועי העסק, כגון כמות פליטות גזי החממה שלו ורמת הגיוון בתוכו (כמה אנשים מקבוצות "מוחלשות" באוכלוסייה הוא מעסיק). "ברגע שהמדד ייושם", ציין שוואב, "הוא יקל על מנהלים לכוון את החברות שלהם ליותר מאשר השאת רווחים, ויאפשר למחזיקי עניין אחרים – כמו עובדים, לקוחות וממשלות – לשפוט את הביצועים שלהם".
למעשה, מדד ESG הוא רעיון שנהגה הרבה קודם, בתחילת שנות ה-2000, אך הפורום הכלכלי העולמי החליט ב-2019 להאיץ את היישום שלו. בספרו "קפיטליזם של מחזיקי עניין" כותב שוואב כי מדד ESG אמור להתווסף לדיווח השנתי של חברות הנסחרות בבורסות, כדי שניתן יהיה למדוד את התקדמותן לאורך זמן. "זה יאפשר לנו לענות על שאלות כמו: מהם פערי השכר בקרב מגדרים שונים בחברה X? כמה אנשים בעלי רקע מגוון היא מעסיקה ומקדמת (להט"בים, אסיאתים, שחורים, נשים וכו')? עד כמה התקדמה החברה בהקטנת פליטות גזי החממה שלה? כמה מיסים שילמה החברה מבחינה גלובלית ומקומית?".
רוצה לקרוא עוד?
להמשך קריאה הירשמו או התחברו
עיצוב: מגזין אפוק, תמונות: Shutterstock, Getty Images